Zviedrijas monarhija – politika vai uzņēmējdarbība?
30Saistītie raksti
![](https://ir.lv/wp-content/uploads/2023/01/Arskats.logo_-165x165.png)
Ārpolitika /
15. maijs 2023
Ārskats nr. 34: Labas ziņas no Berlīnes; britu monarhijas nozīme; Meri konferences iespaidi
![blank-post-image](https://ir.lv/wp-content/themes/irlv-3008/assets/images/blank_post_list.png)
![blank-post-image](https://ir.lv/wp-content/themes/irlv-3008/assets/images/blank_post_list.png)
![](https://ir.lv/wp-content/uploads/2020/09/47RS140619A860-165x165.png)
Pasaulē /
16. septembris 2020
Aizbēgušais karalis
![](https://ir.lv/wp-content/uploads/2017/09/mona10-165x165.jpg)
Komentāri (30)
nikolajs0305 20.06.2010. 22.42
labs raksts. paldlies. karaļnams zviedriem (noteikti kādai daļai zviedru) ir daļa no nacionālās identitātes. protams, lielie tēriņi tāda uzturēšanai varētu radīt arī lielo jautājumu – kam tas viss? bet no otras puses – tādas un līdzīgas summas valstīs ar parlamentāro sistēmu tērē prezidenti. un arī viņu loma taču ir tikai reprezentēt valsti. lai nu kā tur nebūtu – varbūt esmu vecmodīga, bet man patīk :) kaut kāds romantisms ir tajā visā karaļnamu padarīšanā un demokrātijai tas nebūt netraucē – vajag jau reizēm arī pasapņot :)
0
mary75 20.06.2010. 10.13
Paldies, izlasīju ar interesi.
0
aivarstraidass 19.06.2010. 22.06
>>> Konstitūcija paredz, ka monarham ir jābūt piederīgam Zviedrijas Luteriskajai baznīcai.
=======
Salīdzinot ar to, cik masveidīgi valsts izpalīdz protestantu baznīcai Zviedrijā un Norvēģijā (līdz pat tam, ka mācītājiem maksā algas no valsts kases), līdzīgi centieni Latvijā izskatās pēc bikla amatierisma.
Un jocīgākais, ka cilvēku ticībai ne tur ne te šāda sadarbība nav nākusi par labu. Tas laikam saucās “lāča pakalpojums”. Jo valstij ir smaga ķepa – it īpaši tad, ja ir runa par tik trauslām lietām, kā reliģiskā apziņa un pasaules uzskats.
1
egita_n > aivarstraidass 21.06.2010. 09.37
no valsts kases algas mācītājiem nemaksā gan. cita lieta, ka nodevu baznīcai no cilvēkiem savāc nodokļu inspekcija, kas, jāatzīst, ir maķenīt jocīgi. no 2000. gada zviedrijas luteriskā baznīca ir arī oficiāli šķirta no valsts. līdz tam visi valstī dzimušie tika automātiski ieskaitīti zviedrijas luteriskās baznīcas rindās un attiecīgi arī maksāja nodevu, ja vien paši neizrakstījās no baznīcas ruļļiem.
lielākā dīvainība, kas vēl palikusi – luteriskās baznīcas darbību reglamentē atsevišķs likums par luterisko baznīcu, kamēr citas rel. organizācijas regulē reliģisko organizāciju likums.
0