Trešais zvans
5Saistītie raksti
![](https://ir.lv/wp-content/uploads/2024/06/latvavl-165x165.jpg)
Viedoklis /
14. jūnijs
Vai latviešu valodas zināšanu jautājumā atkal uzkāpsim uz tā paša grābekļa?
1
![](https://ir.lv/wp-content/uploads/2024/06/Annika-Ausmane-04.06.24.-Kristine-Madjare-08-165x165.png)
Personība /
12. jūnijs
Viss ir vienkāršībā
![](https://ir.lv/wp-content/uploads/2024/06/mikrofoni-165x165.jpg)
Viedoklis /
4. jūnijs
Mediju politiku neveido priekšvēlēšanu solījumi
![](https://ir.lv/wp-content/uploads/2024/06/ChrisNoah_Salmane-165x165.png)
Naudas idejas /
2. jūnijs
Mūzika un bizness
![](https://ir.lv/wp-content/uploads/2024/04/biblioteka-165x165.jpg)
Komentāri (5)
Urga 03.07.2019. 09.43
P.Raudseps: Tāpēc loģiskākais variants būtu Kongresu nama pārbūve, kas izmaksātu uz pusi mazāk nekā pārējie varianti.
Bet O.Burovs (šķiet TV) apliecināja, ka Kongresu nama pārbūve varētu būt visdārgākais variants.
Cik interesanti.
0
Sskaisle 28.06.2019. 15.18
protams, ka ja mēs novērtējam to, ka Latvijas valsts ar dāsnu roku apdāvina Krievijas cilvēkus – vai krieviski rakstošus literātus, par spīti Satversmes preambulai, ka esam nacionāla valsts – tad, protams, atkal jāsaka – ESAM KULTŪRAS LIELVALSTS
Latvieši no Latvijas ir padzīti – čekisti var priekā lēkāt – sākam tagad arī krievu , ne latviešu kultūru finansēt!
nu tik tālu nu esam
https://www.satori.lv/article/karlovi-varu-festivala-pasaules-pirmizradi-piedzivos-tris-latvijas-filmas
Savukārt jaunā režisore Ksenija Ohapkina dzimusi Sanktpēterburgā un jau saņēmusi balvu festivālā IDFA Amsterdamā. Par filmu “Nemirstīgie” režisore saka: “Šī ir mana pirmā filma, kurai ir zināma saistība ar manu bērnības un pusaudžu gadu pieredzi pēcpadomju Krievijā – vietā ar saviem likumiem, kurus jauns cilvēks uztvēra kā pašsaprotamus un pat neapšaubīja.” Filma, kuras darbība risinās industriālajā Apatītu pilsētā tālos Krievijas ziemeļos, atsedz mehānismu, kas pamudina cilvēkus labprātīgi noliegt savu personību un kļūt par izmantojamu resursu valsts rokās.
0
Sskaisle 28.06.2019. 13.38
Es no citas puses.
Kad RAUDSEPS raksta –
– mēs tā lepojamies, tad es jautāju – kas ir domāts ar vārdiem – mēs ? Manuprāt, tie, kuri spēj novērtēt un kuri lepojas ir Marisu Jansonu un Andri Nelsonu, ar mūsu operas dīvām ir izcilā mazākumā.
Manuprāt, ka kultūras lielvalsts mēs būtu tad, ja tādu, kuri patiesi zin un lepojas ar mūsu
mūzikas izcilībām būtu vismaz 1/3 Latvijas iedzīvotāju, bet tā taču nav!
Jauna koncertzāle ir nepieciešamība, piekrītu, tomēr ja tās dēļ tiek ziedota mūzikas izglītība Latvijas skolās, tad tādai koncertzālei ir mīnusa , nevis plusa zīme.
– Koncertzāles trūkums noplicina vietējo kultūrvidi un ne tikai padara nabadzīgāku mūsu garīgo dzīvi, bet arī rada draudus ekonomiskajai attīstībai. – mūsu nabadzībā ir iedzinusi nevis koncertzāles neesamība, bet mūsu varas elites absolūti neierobežotā un nesodītā zagšana. Visur dzirdu – naudas ir tikai tik cik ir – Debees, RAUDSEP – visu Svēto vārdā es lūdzu – paskaidrojiet man , lai es saprastu – ja nauda s nav – tad kur to ņem visi korumpanti – konsultanti? Ne jau tikai Rīgas Dome ir pilna ar smagos korupcijas noziegumos apsūdzētiem , tāda ir arī saeima , valdība, uzņēmumu padomes , LB galva. Visi šie cilvēki turpina saņemt mizlu naudas – pat komandējumus un prēmijas, un vienlaicīgi būt apsūdzēti. Tad koncertzāles neesamība kavē ekonomiku jeb šie šlipsainie zagļi, kurus Latvijas valsts nespēj notiesāt un atstādināt no amatiem?
Vells – man šodien nelauj rakstīt. Visu laiku liek ko darīt – čekisti var priekā lēkāt –
0
Jānis Krastiņš 27.06.2019. 23.39
Raudsepa kunga rakstā ar norādījumu „par koncertzāli ir jāpieņem lēmums” nepārprotami lobēta Daugavā būvēšanas ideja un pārmesta vilcināšanās Kultūras ministrijai, kas patiesībā ir galvenā šīs absurdās iedomas bīdītāja. Viņš līdz ar I. Dāderi vēlreiz mēģina arī apgalvot, ka ERAF programmā 5.5.1. Saglabāt, aizsargāt un attīstīt nozīmīgu kultūras un dabas mantojumu pieejamie līdzekļi esot vienīgā nauda, kas rezervēta koncertzālei. Tas nekas, ka Eiropa kultūras un sporta infrastruktūras objektu celtniecību vispār nefinansē. Raudsepa kungs brīdina arī neparedzēt celtniecību kādā citā vietā, kas, viņaprāt, varētu apmierināt kādas citas personas vai personu grupas intereses. Taču visi rakstā minētie vietu izvērtējuma argumenti konsekventi balstīti vienīgi finanšu darījumu filozofijā, nevis plašākā visas sabiedrības ieguvuma skatījumā.
Koncertzāles celtniecības jautājumu beidzot jāsāk risināt ar pilsētbūvnieciskās plānošanas paņēmieniem, nevis izvēloties vietu ar subjektīvu pieņēmumu metodi, kura kā vienīgā tika lietota jau pirms 15 gadiem.
0
J.šveiks 27.06.2019. 23.03
prasti izsakoties , man tas ir pie dīr*as, vai kādu miljonu nozags , vai nē, jo pie mums zog uz vella paraušanu un ne viens jau nozagts, virstiesnesis čekas šesķorka , ģenerālprokurors lupata , mafipozi kājslauķis, viss velk uz elli. Gadi 50 paies , tad iespējams kautkqas mainīsies
0