Bet ja kurss vispār nav fiksēts … un – vai nu brīvi peld, vai tiek no CB regulēts atkarība no tekošā konta deficīta/proficīta … šādi dzīvo Polija, Zviedrija, Lielbritānija un vairākas citas ES valstis – un ta nu ir sagadījies, ka visas viņas 2008./2009.gada Finanšu krīzi pārlaida krietni vieglāk, jo lielu daļu sitiena amortizēja ar savas valūtas vērtības nelielu samazinājumu.
(Var jau protams lielīties, ka Latvijai ir lielakā IKP izaugsme ES, tikai jāatceras, ka neesam vēl sasnieguši pirmskrīzes līmeni)
Polijā un UK bija klasiska devalvācija. Parasts anglis nekādu krīzi neizjuta vispār, vairāk to izjuta bizness un valsts budžets. Un Tavu brīnumu, patreiz britu mārciņa ir atguvusi savu pirmsdevalvācijas vērtību.
Pirmo reizi paaugstināja cenu pirms godīgā eiro ieviesēja “monitoringa” – 2013.g maijā, pēc tam noapaļoja pēc eiro ieviešanas. Ak, jā, divi gadi nemaz nesanāk.
Interesanti, kāpēc viss reducējas uz pārtiku? Piemēram, pagājušajā gadā, nezinu kā citiem, bet man pacēlās nekustamā īpašuma nodoklis, Rīgas ūdens tarifs, cēlās arī degviela. Šogad ceļas elektrība, atkritumu izvešanas pakalpojumi, ok – degviela nokritās. No Rīgas domes sakramentālo lapiņu vēl neesmu saņēmusi – gaidu ar dziļām bažām.
Nabadzībai vai sociālai atstumtībai pakļauta trešā daļa Latvijas iedzīvotāju.
Pieaugot iedzīvotāju vidējiem ienākumiem, 2013. gadā audzis arī nabadzības riska slieksnis, sasniedzot 260 eiro. Tādējādi 2013. gadā nabadzības riskam bija pakļauti 21,2% Latvijas iedzīvotāju, kas ir par 1,8 procentpunktiem vairāk nekā 2012. gadā, liecina Centrālās statistikas pārvaldes (CSP) dati.
Par palielinājumu tiešām runāt īpaši nevar, daudzviet pagājušogad cenas ir pat samazinājušās, tas ir jūtams, bet te īpaši navr eiro vai latu vainot, bet gan to, ka KF embargo ir piespiedis veikalus, bet jo sevišķi ražotājus tirgot preces par lētākām cenām…tomēr šī gada sākumā ir vērojama nepatīkama aina – proti cenšanās visu sadārdzināt, jo tomēr ir jūtams, ka iedzīvotājiem ir vairāk naudas – sākās ar elektrību, tad ušakova kabatas satiksme, nu jau LG kviec, ka maz patērētāji ceļ cenu…veikalos arī ir tendence nepamatoti sadārdzināt piena produktu cenas, kaut iepirkuma cenas stāv uz vietas….domāju, ka šos sīkumus nedrīkst atstāt nemanītus un pret tiem ir jāvēŗšās ar visiem līdzekļiem, jo cērpējiem nekad nebūs par daudz ko iekasēt…Un tur nu nav nekāda sakara eiro vai lats !
Katrā ziņā, mūsu ģimenē tas nav manīts, manuprāt, izdevumi pārtikai un dažādiem sīkumiem, kaut kur, pat samazinājušies, un arī pārtikas nav cēlušās, drīzāk, dažiem produktiem pat kritušās.
Iespējams, tur arī tāds, it kā, psiholoģisks moments, ka cenas eiro subjektīvi izskatās, it kā, ciparos augstākas, nekā cenas latos, un to, ko agrāk būtu nopircis par santīmiem nedomājot, pērkot par eiro ar santīmiem vēl jāpadomā, vai to, vispār, vajag, beigās nepērc daudz ko, principā, nevajadzīgu, un nauda ietaupas.
Jau 15 gadus reģistrēju visus izdevumus diezgan izvērstā exel tabulā, tai skaitā atsevišķi – pārtiku. 2014. gadā speciāli salīdzināšanai uztasīju failu, kurā līdz gada beigām paralēli eirikiem parādās arī cipari latos. Tāpēc varu ar pilnu muti rakstīt, ka pagājušā gadā pārtika kopumā dārgāka nepalika vairāk, kā katru iepriekšējo gadu. Arī atsevišķi reģistrētās spirtoto dzērienu izmaksas nav augušas. Ģērbšanās un saimniecisko izdevumu izmaiņas grūtāk vērtējamas, jo ar gadiem manījies dzīves veids un paradumi, tomēr arī te būtisku pieaugumu EUR dēļ nemanu.
Es ārkārtīgi atvainojos Briseles birokrāta kungs, kurš ir spiests lidot biznesa klasē – jo – ziniet – labi saprotams, ka Jums ir ‘kandali birokratskije’. Protams, ka cenas ir pacēlušās – nezinu vai eiro vai neeiro dēļ. Lētākā rupjmaize-ķieģelis “Superneto” maksāja 0,24 centi un baltmaize – 0,25 centi. Tagad – 0,26 un 0,28. Un tas nav vienīgais cenu kāpums, vai ne?!. Piedodiet, ja apgrūtinu jūs ar katra santīma skaitīšanu. Tpu, centu.
andrejs esmu ievērojis, ka gada laikā cenas pieaugušas sieriem, zivīm un vīniem.
———————–
Kā noprotams, Tu runā par Krieviju. Cenu celšanās ir dabiska, jo Putins nevis paaugstināja ievedmuitu, bet pilnībā aizliedza lielākās daļas pārtikas produktu importu. Piedāvājuma samazināšanās, loģiski, ka izraisa cenu celšanos.
Nav tikai skaidrs, kāds sakars ir Krievijas inflācijai ar Latviju un eiro?
Komentāri (30)
Edgars Avotiņš 04.02.2015. 21.44
Pārtikai utml precēm cenas tiešām nav cēlušās.
Bet cenas ļoti strauji palēcās banku pakalpojumiem:
Kredītkartes apkalpošanas maksa bija 5Ls, tagad 12 Eiras
Pārskaitījums uz citu banku bija 0.20Ls, tagad 0.40 Eiras
Un tas ir dēļ Eiru ieviešanas.
Vinnētāji protams ir tie, kas regulāri mainīja Latus/Eiras. (ārvalstīs strādājošie un Eiru kredītu parādnieki).
Bet pārējie tomēr zaudē.
4
Raicha > Edgars Avotiņš 05.02.2015. 01.26
Zaudē tik minimāli, ka cena par mūsu vietējiem “brīnumdariem” atņemto devalvācijas, bezpamata panikas un citu jociņu iespēju nu patiesi nav augsta.
Ilgtermiņā tomēr esam ieguvēji.
0
Normunds > Edgars Avotiņš 05.02.2015. 22.17
Un kāpēc devalvācija ir slikta? Devalvācija ir kā cirvis – var saskaldīt malku un var ielauzt kādam galvu. Viss atkarīgs no cilvēkiem, kas to dara.
0
Edgars Avotiņš > Edgars Avotiņš 06.02.2015. 14.45
Devalvācija kautka briesmīgi izklausās …
Bet ja kurss vispār nav fiksēts … un – vai nu brīvi peld, vai tiek no CB regulēts atkarība no tekošā konta deficīta/proficīta … šādi dzīvo Polija, Zviedrija, Lielbritānija un vairākas citas ES valstis – un ta nu ir sagadījies, ka visas viņas 2008./2009.gada Finanšu krīzi pārlaida krietni vieglāk, jo lielu daļu sitiena amortizēja ar savas valūtas vērtības nelielu samazinājumu.
(Var jau protams lielīties, ka Latvijai ir lielakā IKP izaugsme ES, tikai jāatceras, ka neesam vēl sasnieguši pirmskrīzes līmeni)
0
Normunds > Edgars Avotiņš 07.02.2015. 14.17
Polijā un UK bija klasiska devalvācija. Parasts anglis nekādu krīzi neizjuta vispār, vairāk to izjuta bizness un valsts budžets. Un Tavu brīnumu, patreiz britu mārciņa ir atguvusi savu pirmsdevalvācijas vērtību.
0
edge_indran 04.02.2015. 18.16
——–
Ietaupi 40% !!!
http://lv1.pigugroup.eu//colours/132/875/4/1328754/b3cc1d84670a8e53ac118769acd39cc0_xbig.jpg
0
Normunds 04.02.2015. 17.58
Frizētavā 2 gadu laikā maksa par griezumu pieauga par aptuveni 40%. No Ls 4,50 uz 9 eur.
4
edge_indran > Normunds 04.02.2015. 18.01
——–
Kad pie zobārsta pēdējo reizi biji?
https://www.youtube.com/watch?v=lW6R9kSGV2Q
0
agrunte > Normunds 04.02.2015. 18.10
Bet man par 5%, no 4 Ls uz 7 eur.
0
Edgars Avotiņš > Normunds 04.02.2015. 21.47
Dziļi atkarīgs no konkrētās frizētavas – man no 3Ls uz 5Eirām (~20%)
Manā gadījumā – nevis 2 gadu, bet Eiru ieviešanas brīdī
0
Normunds > Normunds 05.02.2015. 10.56
Pirmo reizi paaugstināja cenu pirms godīgā eiro ieviesēja “monitoringa” – 2013.g maijā, pēc tam noapaļoja pēc eiro ieviešanas. Ak, jā, divi gadi nemaz nesanāk.
0
traductrice 04.02.2015. 16.51
Interesanti, kāpēc viss reducējas uz pārtiku? Piemēram, pagājušajā gadā, nezinu kā citiem, bet man pacēlās nekustamā īpašuma nodoklis, Rīgas ūdens tarifs, cēlās arī degviela. Šogad ceļas elektrība, atkritumu izvešanas pakalpojumi, ok – degviela nokritās. No Rīgas domes sakramentālo lapiņu vēl neesmu saņēmusi – gaidu ar dziļām bažām.
1
edge_indran > traductrice 04.02.2015. 18.00
———
Daudziem “pacēlās” – vēl daudzākiem “nolaidās”:
Nabadzībai vai sociālai atstumtībai pakļauta trešā daļa Latvijas iedzīvotāju.
Pieaugot iedzīvotāju vidējiem ienākumiem, 2013. gadā audzis arī nabadzības riska slieksnis, sasniedzot 260 eiro. Tādējādi 2013. gadā nabadzības riskam bija pakļauti 21,2% Latvijas iedzīvotāju, kas ir par 1,8 procentpunktiem vairāk nekā 2012. gadā, liecina Centrālās statistikas pārvaldes (CSP) dati.
Trūkums paliek neuzveicams http://www.la.lv/trukums-paliek-neuzveicams/
0
Ciniķis 04.02.2015. 16.37
Pirmajā gadā pēc eUro ieviešanas jau parasti nekur cenas īpaši necēlās. Pagaidīsim pāris gadus, tad varēsim spriest.
1
Raicha > Ciniķis 04.02.2015. 20.28
Tikai tad nu uz eiro būs grūti vainu novelt:)
0
Krix 04.02.2015. 14.10
Par palielinājumu tiešām runāt īpaši nevar, daudzviet pagājušogad cenas ir pat samazinājušās, tas ir jūtams, bet te īpaši navr eiro vai latu vainot, bet gan to, ka KF embargo ir piespiedis veikalus, bet jo sevišķi ražotājus tirgot preces par lētākām cenām…tomēr šī gada sākumā ir vērojama nepatīkama aina – proti cenšanās visu sadārdzināt, jo tomēr ir jūtams, ka iedzīvotājiem ir vairāk naudas – sākās ar elektrību, tad ušakova kabatas satiksme, nu jau LG kviec, ka maz patērētāji ceļ cenu…veikalos arī ir tendence nepamatoti sadārdzināt piena produktu cenas, kaut iepirkuma cenas stāv uz vietas….domāju, ka šos sīkumus nedrīkst atstāt nemanītus un pret tiem ir jāvēŗšās ar visiem līdzekļiem, jo cērpējiem nekad nebūs par daudz ko iekasēt…Un tur nu nav nekāda sakara eiro vai lats !
1
edge_indran > Krix 04.02.2015. 18.13
———
Pilnīgs bezskars:
“Lai arī, visām pusēm vienojoties, par Nacionālā attīstības plāna vadmotīvu tika izraudzīts «ekonomikas izrāviens», tomēr faktiski minētais izrāviens ir tikai saukļa līmenī, vērtējot 2014.gadu, aģentūrai LETA atzina Latvijas Tirdzniecības un rūpniecības kameras (LTRK) valdes priekšsēdētājs Jānis Endziņš.” http://financenet.tvnet.lv/viedokli/541723-endzins_ekonomikas_izraviens_joprojam_ir_tikai_saukla_limeni
0
dzeris49 04.02.2015. 14.08
Katrā ziņā, mūsu ģimenē tas nav manīts, manuprāt, izdevumi pārtikai un dažādiem sīkumiem, kaut kur, pat samazinājušies, un arī pārtikas nav cēlušās, drīzāk, dažiem produktiem pat kritušās.
Iespējams, tur arī tāds, it kā, psiholoģisks moments, ka cenas eiro subjektīvi izskatās, it kā, ciparos augstākas, nekā cenas latos, un to, ko agrāk būtu nopircis par santīmiem nedomājot, pērkot par eiro ar santīmiem vēl jāpadomā, vai to, vispār, vajag, beigās nepērc daudz ko, principā, nevajadzīgu, un nauda ietaupas.
0
J.Biotops 04.02.2015. 13.40
Jau 15 gadus reģistrēju visus izdevumus diezgan izvērstā exel tabulā, tai skaitā atsevišķi – pārtiku. 2014. gadā speciāli salīdzināšanai uztasīju failu, kurā līdz gada beigām paralēli eirikiem parādās arī cipari latos. Tāpēc varu ar pilnu muti rakstīt, ka pagājušā gadā pārtika kopumā dārgāka nepalika vairāk, kā katru iepriekšējo gadu. Arī atsevišķi reģistrētās spirtoto dzērienu izmaksas nav augušas. Ģērbšanās un saimniecisko izdevumu izmaiņas grūtāk vērtējamas, jo ar gadiem manījies dzīves veids un paradumi, tomēr arī te būtisku pieaugumu EUR dēļ nemanu.
2
agrunte > J.Biotops 04.02.2015. 16.09
Būtu interesanti uzzināt – cik vienam pieaugušam cilvēkam izmaksā pārtika gadā?
0
aivarsk > J.Biotops 04.02.2015. 16.45
Tāds pētījums būtu ļoti interesants apskatetei. Negribi publicēt blogu sadaļā? Kaut vai tikai dažas pozīcijas?
0
locus 04.02.2015. 12.54
Es ārkārtīgi atvainojos Briseles birokrāta kungs, kurš ir spiests lidot biznesa klasē – jo – ziniet – labi saprotams, ka Jums ir ‘kandali birokratskije’. Protams, ka cenas ir pacēlušās – nezinu vai eiro vai neeiro dēļ. Lētākā rupjmaize-ķieģelis “Superneto” maksāja 0,24 centi un baltmaize – 0,25 centi. Tagad – 0,26 un 0,28. Un tas nav vienīgais cenu kāpums, vai ne?!. Piedodiet, ja apgrūtinu jūs ar katra santīma skaitīšanu. Tpu, centu.
4
andrejs > locus 04.02.2015. 13.35
esmu ievērojis, ka gada laikā cenas pieaugušas sieriem, zivīm un vīniem.
0
aivars15 > locus 04.02.2015. 15.14
andrejs esmu ievērojis, ka gada laikā cenas pieaugušas sieriem, zivīm un vīniem.
———————–
Kā noprotams, Tu runā par Krieviju. Cenu celšanās ir dabiska, jo Putins nevis paaugstināja ievedmuitu, bet pilnībā aizliedza lielākās daļas pārtikas produktu importu. Piedāvājuma samazināšanās, loģiski, ka izraisa cenu celšanos.
Nav tikai skaidrs, kāds sakars ir Krievijas inflācijai ar Latviju un eiro?
0
andrejs > locus 05.02.2015. 11.42
Nav tikai skaidrs, kāds sakars ir Krievijas inflācijai ar Latviju un eiro?
—————-
nevajag fantazēt, Krievijā beidzamo reizi esmu bijis pirms 3 gadiem.
0
Normunds > locus 07.02.2015. 14.09
Šodien konkrēti pārbaudīju. Spilves tomātu mērce pirms eiro ēras maksāja Ls 0,52. Šodien šī mērce maksā 1,12 eur, jeb Ls 0,787.
0