Parlaments pieņem izmaiņas Darba likumā
13Saistītie raksti
![](https://ir.lv/wp-content/uploads/2024/08/fruit-3071905_1280-165x165.jpg)
Viedoklis /
15. augusts
Slimības lapu reforma – jārod darbinieku un uzņēmēju interešu kopsaucēji
![](https://ir.lv/wp-content/uploads/2014/10/dators-plansete-evija-trifanova-media-large-165x165.jpg)
Viedoklis /
16. jūlijs
Mākslīgā intelekta ietekme uz personāla atlasi
![](https://ir.lv/wp-content/uploads/2017/08/nauda_aploksne_palens-165x165.jpg)
![](https://ir.lv/wp-content/uploads/2024/06/cashbox-1642989_1280-165x165.jpg)
Viedoklis /
27. jūnijs
Raizēs par naudas jautājumiem darbinieki pavada vidēji 13 stundas mēnesī
![](https://ir.lv/wp-content/uploads/2024/06/bird-349026_1280-165x165.jpg)
Viedoklis /
18. jūnijs
Kā skolu jauniešiem rosināt interesi par uzņēmējdarbību?
Komentāri (13)
agrunte 24.10.2014. 00.11
Mīļākā IR dežūrbilde visiem rakstiem par Latvijas ekonomiku, rūpniecību un darbu. Sugas Latviensis Gaudiensis Vulgaris konsekventa kultivēšana no IR puses. Nožēlojami.
0
Ilze 23.10.2014. 19.49
Darba līgumos kā tādos valodu prasmju prasību var neiekļaut (un praksē reti iekļauj). Svešvalodu prasmes arī turpmāk neviens neliegs izmantot kā atlases kritēriju, neviens neliegs un demokrātiskā valstī nedrīkstētu liegt darba devējam izraudzīties darbinieku, kurš saprot un/vai spēj lietot valodu vai valodas, ko darba devējs uzskata par priekšrocību. Neviens man neliedz no visiem kandidātiem izraudzīties cilvēku, kas zina, piemēram, japāņu valodu, arī tad, ja mūsu uzņēmums nodarbojas ar staltbriežu audzēšanu, piemēram, un mums nav nekādas objektīvas vajadzības pēc japāņu valodas. Jo pēc kaut kādiem kritērijiem no visiem kandidātiem ir jāizraugās viens kanidāts (vai noteikts skaits kandidātu).
Līdz ar to punkts par valodu ir tukšs žests. Praksē tam nav nozīmes.
3
rinķī apkārt > Ilze 23.10.2014. 20.56
Ilze. Tavs komentārs, lai arī ļooti augstprātīgi – viszinošā tonī, :) tikai apstiprina to, ko teicu iepriekš, proti, šobrīd Latvija sāk ievākt to pielaisto kļūdu ražu, kas sabiedrības apziņā tika ” iesēta,” uzsākot tā saucamo labas gribas integrācijas programmu. Darba likums savā sākotnejā variantā ir tipiska pārprastās integrācijas sastāvdaļa.
Vēl viens klupšanas akmens par šo pašu tēmu. Lai arī par šo problēmu vēl pavisam nesen runāja tikai Latvijas vietējie ” ekstrēmisti” :), tagad – līdz ar 2018. gada 1. septembi ir plānots visās Latvijas skolās sākt mācīties tikai latviešu valodā, lai gan mācīties latviešu valodā vajadzēja sākt jau 1991. gada 1. septembrī.
Tā pat kā 1991. gada 1. septembrī vajadzēja ieviest vienotu vēstures mācību materiālu skolām, bet līdz ar neatkarības atjaunošanu bija nepieciešams nojaukt Pārdaugavas pieminekli un kā vienīgo 2. pasaules kara piemiņas dienu ar likumu noteikt 8. maiju. Ja tas viss tiktu izdarīts, tad šodien Latvijas sabiedrības domāšanā nebūtu ieviesusies tik dziļa plaisa, kāda tā ir šobrīd. Tad nebūtu jādiskutē par Darba likumu, tad Latvijā tā pat kā jebkurā demokrātiskā Rietumeiropas valstī valsts valodas statuss, valsts nācijas tiesības šīs valsts sadzīvē tiktu pieņemtas bez jebkādām diskusijām, bez likuma palīdzības.
Tāda būtu šī komentāra konstatējošā daļa :). Kas būtu jādara tagad, kad praktiski viss jau ir nokavēts? :) Ir jāglābj viss ko vēl var saglābt, ir jāpiegriež visas skrūves, kuras vēl ir iespējamas piegriezt, ja vēlam Latvijas valstij kaut kādu mieru un kārtību :)
0
Ilze > Ilze 23.10.2014. 21.12
To vajadzēja sākt vai nu 91. gadā vai arī virzīties pakāpeniski (kā līdz šim). JO … bez pārejas laika pārējot uz 100% latviešu valodas izglītības sistēmu, rastos virkne problēmu: 1) kur dabūt pietiekamu skaitu skolotāju, kas savu priekšmetu spēj pasniegt latviski (un momentā; un uz sitienu); 2) pārstātu eksistēt skolu dalījums pa valodām, paliktu tikai dalījums pa rajoniem, tātad nebūtu nekāda iemesla latviešu ģimenei vēlēties vietu savam bērnam skolā, kas tradicionāli bijusi latviešu skola un kur pedgogi un vairums bērnu latviešu. Mēs jau varam atteikties no krievu skolām kaut ar nākamo pirmo septembri, bet tad jābūt gataviem uzklausīt to cilvēku sūdzības, kuru bērnam pēc rajona pienāksies “krievu skola”. Jo, raugi, tad jau visas būs tikai skolas, nekāda valodu dalījuma vairs nebūs. Es baidos, ka uz šādu radikālu risinājumu vismazāk ir gatavi latvieši un patrioti.
0
rinķī apkārt > Ilze 23.10.2014. 21.27
Atmodas laikā valdīja kaut kāds ideālistisks prāta aptumsums, kurā ļoti liela daļa latviešu, pateicoties savai labestībai, apmaldījās. Dalīšana skolas pa rajoniem, pedagogu trūkums utt, tās visas tagad ir mākslīgi radītas atrunas, tā pat kā arguments par nespēju 60 gadīgam cilvēkam tā ” uz sitiena” apgūt valsts valodu. :) 91. gada tantiņa nespēja apgūt valsts valodu un 2014. gada, bet jau cita tantiņa tā pat nespēj apgūt valsts valodu. :) PSRS okupācijas laikā es pēc latviešu vidusskolas beigšanas, bez kāda pārejas perioda sāku mācīties jūrskolā, kur mācību valoda bija krievu valoda un nevienu tas neinteresēju, vai es ar to varu tikt galā.
Vēl par radikālismu. Nu jau piektais gads, kā dzīvoju Vācijā un, jo ilgāk šeit dzīvoju jo vairāk ” radikalizējos”, ja runa ir par LR valdošajām, hroniskajām kaitēm, jo šobrīd manā acu priekša rit ļoti saskanīga dzīve, kurā piedalās visdažādāko tautību ļaudis – sākot no vāciešiem, kas ir pats par sevi saprotams un turkiem beidzot ar krieviem un vjetnamiešiem, un nevienam no viņiem nav problēmas runāt vāciski, sūtīt savus bērnus vācu skolās, visapkārt valda miers un saticība :)
0
rinķī apkārt 23.10.2014. 19.21
….Darba līgumā nedrīkstēs iekļaut noteikumus par svešvalodas prasmi, ja tā nav pamatoti nepieciešama darba pienākumu veikšanai….+++ dīvaini, ka nav neviena komentāra zem šīs ziņas. Beidzot no Darba likuma izņemts punkts, kurš lielu daļu no latviešu jaunās paaudzes, kas sāka mācīties reizē ar neatkarības atgūšanu, padarīja Latvijā par bezdarbniekiem.
Šādiem jauniešiem angliski runājošās valstīs darbu bija atrast vieglāk nekā mājās, piemēram – dzimtajā Rīgā, kur viņam darba devējs pieprasīja runāt krieviski. Ja tās ir galīgas muļķības – mēģināt pielīdzināt krīzes laika taupības režīmu genocīdam pret tautu, tad šādu, caur Darba likumā iestrādātu iespēju ar varu uzspiest krievu valodu LR pilsonim – latvietim, šādu praksi bez šaubišanās var nosaukt par genocīdu, ja atceramies, ka genocīds, tas ir – noziedzīgs nodarījums, kura mērķis ir iznīcināt nacionālu, etnisku cilvēku grupu, vai tās kultūru.
Un pie šīs situācijas vainīgi ir tikai un vienīgi Saeimas ” liberālā gala” deputāti, kuri iestrādāja Darba likumā darba devējam iespēju pierādīt padotajiem savu kolorādo vaboles dabu, jeb bieži arī latvieša darba devēja aprobežotību.
Taču baidos, ka nu jau ir par vēlu šajā kontekstā likumu labot. Šis labojums jau ir kļuvis tīri dekoratīvs. Vilciens ir aizgājis, sērga palikusi neizdeldēta. Lai tagad cīnītos ar darba devēja nepamatotām prasībām darba ņēmējam pārvaldīt krievu valodu, tad ir jābūt drakoniskai sodu sistēmai, citādi nekas te nebūs.
0