Vai mājokļiem jāpārvēršas „izraujamos zobos”?
19Saistītie raksti
![](https://ir.lv/wp-content/uploads/2024/08/Marianna-Jode-165x165.jpg)
Viedoklis /
30. augusts
Lojalitātes atvaļinājums
![](https://ir.lv/wp-content/uploads/2024/08/LET_24623083-165x165.png)
Analīze /
28. augusts
«Pavisam elementāri»
![](https://ir.lv/wp-content/uploads/2024/08/Publicitātes-foto-165x165.jpg)
Viedoklis /
9. augusts
Mikromobilitātes infrastruktūra Rīgā – pozitīvu pārmaiņu priekšā
![](https://ir.lv/wp-content/uploads/2024/07/phone-2181795_1280-165x165.jpg)
Viedoklis /
29. jūlijs
Par iespējamām darbībām ar LMT un Tet
![](https://ir.lv/wp-content/uploads/2024/07/Iela_Terbatas_rigalv-165x165.jpg)
Komentāri (19)
rabinovichs 12.05.2013. 08.38
Liela kļūda ir, siltinot mājas fasādi, nesiltinātus atstāt mājas pagraba griestus, jo 1.stāva iedzīvotājiem dzīvokļos temp. ir 10 grādus zemāka kā pārējos dzīvokļos. Tāpat nekas netiek darīts lai uzlabotu ventilāciju dzīvokļos un uzstādītu uz jumta ventilācijas izvadkanāliem ventilatorus, kuri nodrošinās stabilu vilkmi.
2
ineta_rr > rabinovichs 12.05.2013. 12.50
Vilkmi vakuumam? Jo jēga jau tā, ka visi logi un durvis ir aiztaisīti, tādēļ nav jau kur to gaisu ievilkt iekšā.
0
brigita_damme_rtk_lv > rabinovichs 12.05.2013. 19.37
ex-dienna lasitaji – cik ilgi padzīvosi dzīvošanai nepiemērotā vidē?
0
ineta_rr 10.05.2013. 17.16
Es teiktu, ka blokmājas, īpaši jau Melnās jūras apvidum paredzētās 100. sērijas sen bija laiks izraut. Būtībā valsts mēroga azartspēle uz to, vai pirmās ievērojami celsies apkures izmaksas vai iedzīvotāju turība tik tālu, ka varēs sabūvēt blakus lielākajām pilsētām jaunus privātmāju pudurus faktiski paplašinot ekonomiskos centrus. Vācija pilna ar tādiem piemēriem, kur blakus lielam uzņēmumam vairāki ciemati ir saauguši vienā lielā ciematā, ko tā kā varētu, tā kā nevarētu saukt par pilsētiņu. Jebkurā gadījumā blokmājas neatbilst mūsu mentalitātei un neviens, kam ir piederējis dzīvoklis tādā, negribēs uz jaunu daudzdzīvokļu namu pārcelties, ja arī uzcels jaunus, kuru, starp citu, nemāk būvēt. Tāpat kā Zelta tilts sanāca šķībs un greizs, jaunie megaprojekti Rīgā nav labāki – arī neprasmīgi uzprojektē/salej betonu un beigās viss ļoti staigā un deformējas, lai izlīdzinātu slodzi. Un runa nav par sīkajām plaisiņām, kas it kā nekaitējot struktūras stiprībai, esmu redzējis jaunos projektus, kur laikam jau nesošās sienas plaisā var zīmuli iebāzt. Faktiski labākās 100. sērijas pa saviem diviem mūžiem nav tā staigājušas kā jaunie projektiņi Rīgā pa dažiem gadiem.
Tad vēl padumjajos laikos stroibatu blieztajās pagaidu blokmājās ir sarūsējušas aukstā ūdens trubas, nesiltināti siltā ūdens stāvvadi un elektroinstalācija ir vispār katastrofa. Zibensnovedēji arī nereti nav kārtībā. Un parasti pirmo divu savešanu kārtībā neuzskata par daļu no siltināšanas, un zibensnovedējus taisa vienīgi tāpēc, ka citādi nepieņemtu renovāciju.
Un lieta, ko jums nekad nesaka, ir ka 100. ir faktiski gigantiski skursteņi – aukstums pa šķirbām iekšā, siltums pa ventilācijas lūkām ārā. Atceraties oriģinālos logus un durvis, caur kuriem zēģelēja vējš – tas tā bija pēc projekta. Siltums no radiatoriem un nesiltinātām trubām pagrabā uzsilda svaigu gaisu un tad vecais un siltais ārā pa ventilācijas lūku. Ko tas nozīmē? Elementāri, ja novērš siltuma zudumus, kas arī ir īstais renovācijas mērķis, tad 100. sērijā vairs nenotiek pareiza gaisa cirkulācija, un sāk pelēt sienas. Un dārgā akmens vates likšana ir stipri sekundāra, salīdzinot ar to siltuma daudzumu, kā aizplūšanu var apturēt nomainot logus un siltinot trubas, tas ir, apstādinot gaisa cirkulāciju 100. sērijas blokmājā. No tālās PSRS uzbrukums Latvijas Republikai ar pelējumu un apšaubāma izdevīguma “investīcijām” ne bez politiķu gudro galvu līdzdalības. Starp citu, ja paskatās Eiropas doto naudu, tā mēdz visa aiziet kredīta apkalpošanā. Ģeniāli un aleluja.
P.S. Sauciet mani par paranojas apsēstu, bet nepamet sajūta, ka katrai renovētajai mājai ir cits krāsojums, lai fotogrāfijās un video varētu viennozīmīgi atpazīt redzamo ēku.
6
sanitai19 > ineta_rr 10.05.2013. 22.41
Siltināšana – projekts bankām, ne iedzīvotājiem. Kārtējā iedzīvotāju ķeršana uz muļķi un parādā dzīšana. Nu, nav mums gudras galvas. Nav.
0
brigita_damme_rtk_lv > ineta_rr 11.05.2013. 00.31
http://www.youtube.com/watch?v=MY0jFqnozSM
0
Aivars Krauklis > ineta_rr 11.05.2013. 12.52
Lietpratēj, vai neapgaismosiet, kur, kad un no kā, lūdzu, ir uzceltas „100. sērijas” mājas un kādas tās izskatās? (103., 104., un 119. nevajag.)
0
ineta_rr > ineta_rr 11.05.2013. 15.44
Labi, 103. sērija. Kā muļķis domāju, ka 104. bija bišku citādāka nevis pilnīgi citādāka, tādēļ lietoju vispārīgo apzīmēju. Te nu bija padumjo tieksme visu saprotami sanumurēt. Tas gan, starp citu, nemaina to, ko es teicu par vismaz 104. sēriju, jo tā ir būvēta ap to pašu laiku un diez vai tur komunikācijas būs labākā stāvoklī. Par 119. gan nevar pārāk sūdzēties, bet vienalga paliek pie tā, ka mūsu mentalitātei piemērotākas ir privātmājas.
0
sausins > ineta_rr 13.05.2013. 14.04
Varētu padomāt, ka komunikāciju stāvoklis ir atkarīgs no sērijas numura ?!?!??
Ierindas dzudzīvokļu nama iedzīvotājs vispār saprot tikai to ko redz ar savām acīm, tāpēc vislabprātāk iedzīvotāji grib izremontētas kāpņu telpas, kaut svaigs krāsojums nekādu ekonomisko efektu atškirībā no rekonstruētas siltumapgādes sistēmas vai izolētiem cauruļvadiem nerada !
0
ineta_rr > ineta_rr 13.05.2013. 15.48
103. un 104. sēriju pamatā būvēja 70. gados, lai gan 103. laikam tika būvēta pat līdz 90. gadiem, savukārt 119. sērija ir izteikta 80. gadu projekts, un esot pat Latvijas Republikas laikā uzbūvētas/pabeigtas 119. sērijas mājas, tādēļ, jā, ir saistība starp būvēšanas gadu un inženiertehnisko komunikāciju kvalitāti, bet būvēšanas gads kaut kādā mērā korelē ar sēriju.
0
sausins 10.05.2013. 15.57
Un ko jaunu autors pateica !?!?!? Viss kartējā jābūtības izteiksmē, bez jebkāda prakstiskās pielietojamības pamatojuma !
Četrus gadus gulējis ” siltā krēslā’ un cer ka varēs gulēt nākamos !
0
Egitazz 10.05.2013. 15.38
Bankām jau tāpat pietiek ar kreditēšanu Ventspilī, Valmierā, Limbažos, Liepāja, arī Rīgā.
atklāšu milzu noslēpumu – neskatoties uz visādiem bla-bla, banku pieeja ir ļoti vienkārša – banka skatās, lai dzīvokļa vērtība būtu kaut par 50% augstākā par to kredīta daļu, kas attiecas uz šo dzīvokli pēc renovācijas. Ir bankas loģika ļoti vienkārša – ja īpašnieks nemaksās, būs jāpārdod viņa īpašums, kaut cik likvīds īpašums – un tas ir dzīvoklis. Kaut gan protams, pie kredīta ņemšanas nekāda dzīvokļu ieķīlāšana nenotiek, uzliek finanšu ķīlu tikai naudas plūsmai no mājas.
ļoti rupji vidēji uz vienu dzīvokli sanāk kādi 3-5 tūkst.latu kredīts. Un šī summa ir praktiski vienāda pa visu Latviju, jo celtniecības izmaksas Krāslavā nebūs 2reiz zemākas par Rīgu.
Un tāpēc visas mazas pilsētiņas un citas vietas, kur dzīvokļa cena ir zem 5000 ls, var aizmirst par renovāciju. Labākajā gadījumā viņi neko nezaudēs, sliktākajā samaksās par tehnisko dokumentāciju ar 2000 latu, pazaudēs nervus sapulcē un viss.
jā, var oponēt, ka pieaugs dzīvokļa vērtība. Tikai kādas izredzes būs šo dzīvokli pārdot?
un veidojas paradokss, ka tieši tie, kuru ienākumi atpaliek no Rīgas Liepājas Ventspils iedzīvotāju ienākumiem, i nevar neko renovēt.
Starp citu, EM mēģināja celt troksni, kāpēc bankas nedod tādos gadījumos. dabūja pretatbildi – vai jūsu FKTK gatava samazināt prasības pret nedrošiem kredītiem un vai valsts gatava sniegt valsts garantijas par šiem kredītiem? ar to viss i beidzas.
toties rotācijas fonda izveide Rīgā pirmkārt rādīs nevienlīdzīgus nosacījumus ar citām pilsētām, otrkārt, bankas sacels brēku par tirgus kropļošanu. Bet kā zināms, tālāk par iecerēm nekas neaizgāja, kas draudēja aizskart SEB SWED DNB un Nordea intereses.
0
garausiitis 10.05.2013. 15.31
Jā , cope reizēm palīdz Ērik :) :) :)
0
dro 10.05.2013. 13.16
Izmantojot Vienotības politisko ietekmi Satiksmes ministrijā (SM), ceturtdien Rīgas brīvostas pārvaldes valdes priekšsēdētāja vietnieka amatam tiks izvirzīts šīs partijas pārstāvis Ēriks Škapars (attēlā pa labi kopā ar Edgaru Jaunupu), kurš balsojumā var rēķināties ar Saskaņas centra un Andra Amerika atbalstu. Rīgas brīvostas pārvaldniekam Leonīdam Loginovam lojālā Škapara nonākšana šajā saimnieciski ietekmīgajā amatā nozīmētu iespējamo pārmaiņu nobremzēšanu brīvostā. Kā izpētīja Pietiek, Škapars nesen kļuvis par lielako līdzīpašnieku atkritumu savākšanas uzņēmumā, kas vēl nesen piederējis brīvostu apkalpojušajai SIA Eko Osta.
__________________
Vai arī kandidāts jaunajai RD? Pie pirmās izdevības kustinās spārniņus kā Gulbis.
1
ilmisimo > dro 10.05.2013. 14.39
>lno
knaukt.
0