Enerģētikas krīzes mācības: kā kļūsim neatkarīgi no energoresursu tirgus
1Saistītie raksti
![](https://ir.lv/wp-content/uploads/2024/06/energy-7551283_1280-165x165.jpg)
Viedoklis /
20. jūnijs
Vai tehnoloģiju mūsu ikdienā var būt par daudz?
![](https://ir.lv/wp-content/uploads/2024/05/zane_rugena_20240508_edmunds_brencis_3637-165x165.png)
Labsajūta /
15. maijs
Jauna dzīve
![](https://ir.lv/wp-content/uploads/2024/05/zanna_manakova_20240424_edmunds_brencis_263-165x165.png)
Mājoklis /
12. maijs
Siltāk un lētāk
![blank-post-image](https://ir.lv/wp-content/themes/irlv-3008/assets/images/blank_post_list.png)
Aptauja /
12. maijs
Kas jums ikdienā traucē dzīvot videi draudzīgāk?
![](https://ir.lv/wp-content/uploads/2024/04/20230909-0103-165x165.png)
Labsajūta /
17. aprīlis
Taupīt ar prātu
Komentāri (1)
Elektriķa dēls 12.05.2022. 13.15
Atbalsta politika ir nepiemērota Latvijas apstākļiem, jo vispārīga ēku energoefektivitātes realizēšanai nav pieejami tam nepieciešamie resursi. ES direktīva jau pašos pirmsākumos predzēja realizēt ekonomiski pamatotus pasākumus, tāpēc būtu loģiski, ka vispirms tiktu realizēti efektīvākie pasākumi. Manuprāt ēku efektizācija bija jāveic pēc t.s. kaskādes jeb pakāpeniskā modeļa, vispirms veicot vienkāršāk ieviešamos un efektīvākos pasākumus, piemēram bēniņu vai jumta siltināšanu un siltumapgādes sistēmu balansēšanu un regulēšanas iespēju nodrošināšanu un sasaistot to ar maksājumu apmēru. Tas vispirms dotu iespēju iedzīvotājiem pārliecināties par šo pasākumu lietderību. Arī valstiskais ieguvums būtu acīmredzams, jo elementāra matemātika apliecinātu, ka kopējais ieguvums šādā modelī būtu lielāks – 100 ēku efektizācija par 20% dod lielāku kopējo ieguvumu, kā 10 ēku par 50 %
0