Skan jauki: “kvalitatīva izglītība”, “izglītības kvalitāte”, “erudīts skolotājs”… Rodas aizdomqs, ka tās “izglītības rformas” vajadzētu sākt ar tiem, kas māca būt par pedagogu. Cik kvalitatīvas ir mūsu pedagoģiskā izglītība? Kurā augstskolā gatavo labākos skolotājus, nevis biologus, ķīmiķus, fiziķus ar skolotāja tiesībām?
mediķiem, santehniķiem, elektriķiem, pavāriem, šuvējiem, maketētājiem, māksliniekiem oformētājiem, celtniekiem, arhitektiem, šoferiem, žurnaļugiem, kinooperātōriem, režisōriem, rekvizitōriem, tulkotājiem, sinhrōnajiem un konsekutīvajiem tulkim, poligrāfistiem, ceļu meistariem, metāllējējiem, maketētājiem, mācītājiem, policistiem, sargiem, kurinātājiem, virpotājiem, frēzētājiem, mūrniekiem, restaurātōriem, hudožniekiem, aktieriem, suflieriem, scenogrāfiem, auto remonta meistariem, zemniekiem, veterinārārstiem, noliktavu pārziņiem, fondu uzraugiem, oficiantiem un metinātājiem arī mazas algas. bet skolotāju brāķis staigā pa Pasauli un taisa citus brāķus. kurpēm ir garantija, jebitovoi tehnikai ir garantija, bet izglītību takš lieto ilgāk, kā kurpes un jebitovoi tehniku. steidzamākā problēma ir, ka vajag arī izglītībai garantiju! ja skolots cilvēks ne sūda nejēdz no dzīves un mākslas un no sava “darba”, skolai jālabo savs brāķis, jāapmaksā atraušana no ražošanas un kāposts jāiekasē no skolotājiem – brāķdariem!
+1
-1
Atbildēt
0
Absints
08.09.2015. 13.12
“Modeli” uztaisīja, taču Straujuma vārdu neturēja un “modelim” naudu budžetā nepiešķīra.
Straujumai tagad nācās taisīt citu laika vilkšanas veidu- nu viņa vadīs “darba grupu”.
Bez tam vajag paskatīties uz modeli principiāli: Manuprāt, tas ir greizs:
Pirmkārt tā ir doktrīnas maiņa – no principa “nauda seko skolēnam” tā mainās uz “nauda seko skolotājam” . Otrkārt, modelis paredz čaklāko skolotāju sodīšanu, tā iegūstot līdzekļus slinkāko apmaksai.., un faktiski seko sociālistiskās uravņilovkas principam – visiem maksāja maz, toties, apmēram, vienādi…
Īstenībā jau izeja ir ļoti vienkārša- jāslēdz tās 80 mazās skolas, lai cik sāpīgi tas nebūtu. Jāatlaiž to skolotāji. Lai slimnieks izveseļotos, ir vajadzīga sāpīga operācija. Skolotāja darbs nav ekvivalents pensijai, visu nodrošināšana ar darbu nav Latvijas izglītības sistēmas mērķis. Vismaz nevajadzētu būt. Mērķis ir nodrošināt kvalitatīvu izglītību. Un to var veikt lielākās skolās, tie skolotāji, kuri būs spējuši uzvarēt konkurences cīņā- profesionāļi. Labs skolotājs darbu vienmēr atradīs. Slikts? Vai mums tas arī ir jāuztur? Atplestākajiem, jāizmaksā vairāku mēneši alga, piemēram, bet tas vienalga ilgākā laikā ļautu sakārtot apmaksas sistēmu. Administratīvie, saimnieciskie izdevumi, personāla algošana 80 skolās noteikti dos vajadzīgo summu…
Bet mēs jau esam humānisti- velkam tik visu neefektīvo sistēmu tālāk. Jo esam sociāli atbildīgi… Taisam modeļus, rosāmies,izliekamies, ka daram, bet viss paliek pa vecam…
Komentāri (22)
inghem65 09.09.2015. 09.39
Skan jauki: “kvalitatīva izglītība”, “izglītības kvalitāte”, “erudīts skolotājs”… Rodas aizdomqs, ka tās “izglītības rformas” vajadzētu sākt ar tiem, kas māca būt par pedagogu. Cik kvalitatīvas ir mūsu pedagoģiskā izglītība? Kurā augstskolā gatavo labākos skolotājus, nevis biologus, ķīmiķus, fiziķus ar skolotāja tiesībām?
1
Absints > inghem65 09.09.2015. 16.09
Ir bijuši gadi, kad no Latvijas Valsts Universitātes Pedagoģijas fakultātes absolventiem neviens(!) nav sācis strādāt skolā…
0
haralds 08.09.2015. 16.51
mediķiem, santehniķiem, elektriķiem, pavāriem, šuvējiem, maketētājiem, māksliniekiem oformētājiem, celtniekiem, arhitektiem, šoferiem, žurnaļugiem, kinooperātōriem, režisōriem, rekvizitōriem, tulkotājiem, sinhrōnajiem un konsekutīvajiem tulkim, poligrāfistiem, ceļu meistariem, metāllējējiem, maketētājiem, mācītājiem, policistiem, sargiem, kurinātājiem, virpotājiem, frēzētājiem, mūrniekiem, restaurātōriem, hudožniekiem, aktieriem, suflieriem, scenogrāfiem, auto remonta meistariem, zemniekiem, veterinārārstiem, noliktavu pārziņiem, fondu uzraugiem, oficiantiem un metinātājiem arī mazas algas. bet skolotāju brāķis staigā pa Pasauli un taisa citus brāķus. kurpēm ir garantija, jebitovoi tehnikai ir garantija, bet izglītību takš lieto ilgāk, kā kurpes un jebitovoi tehniku. steidzamākā problēma ir, ka vajag arī izglītībai garantiju! ja skolots cilvēks ne sūda nejēdz no dzīves un mākslas un no sava “darba”, skolai jālabo savs brāķis, jāapmaksā atraušana no ražošanas un kāposts jāiekasē no skolotājiem – brāķdariem!
0
Absints 08.09.2015. 13.12
“Modeli” uztaisīja, taču Straujuma vārdu neturēja un “modelim” naudu budžetā nepiešķīra.
Straujumai tagad nācās taisīt citu laika vilkšanas veidu- nu viņa vadīs “darba grupu”.
Bez tam vajag paskatīties uz modeli principiāli: Manuprāt, tas ir greizs:
Pirmkārt tā ir doktrīnas maiņa – no principa “nauda seko skolēnam” tā mainās uz “nauda seko skolotājam” . Otrkārt, modelis paredz čaklāko skolotāju sodīšanu, tā iegūstot līdzekļus slinkāko apmaksai.., un faktiski seko sociālistiskās uravņilovkas principam – visiem maksāja maz, toties, apmēram, vienādi…
Īstenībā jau izeja ir ļoti vienkārša- jāslēdz tās 80 mazās skolas, lai cik sāpīgi tas nebūtu. Jāatlaiž to skolotāji. Lai slimnieks izveseļotos, ir vajadzīga sāpīga operācija. Skolotāja darbs nav ekvivalents pensijai, visu nodrošināšana ar darbu nav Latvijas izglītības sistēmas mērķis. Vismaz nevajadzētu būt. Mērķis ir nodrošināt kvalitatīvu izglītību. Un to var veikt lielākās skolās, tie skolotāji, kuri būs spējuši uzvarēt konkurences cīņā- profesionāļi. Labs skolotājs darbu vienmēr atradīs. Slikts? Vai mums tas arī ir jāuztur? Atplestākajiem, jāizmaksā vairāku mēneši alga, piemēram, bet tas vienalga ilgākā laikā ļautu sakārtot apmaksas sistēmu. Administratīvie, saimnieciskie izdevumi, personāla algošana 80 skolās noteikti dos vajadzīgo summu…
Bet mēs jau esam humānisti- velkam tik visu neefektīvo sistēmu tālāk. Jo esam sociāli atbildīgi… Taisam modeļus, rosāmies,izliekamies, ka daram, bet viss paliek pa vecam…
1
valdemir > 08.09.2015. 19.59
Vēl efektīvāk būtu vispār atstāt tikai vienu skolu un vienu Tēvu (Māti) – Skolotāju.
0